Parodontológia 6 : biológia, imunológia, genetika - Kovaľová, Eva; Konečný, Michal; Roshko, Oksana (Orálna medicína, 2024)
Parodontitída bola definovaná prevažne ako infekčné zápalové ochorenie, ktorého hlavným vyvolávajúcim faktorom sú mikroorganizmy tvoriace plak. Nerešpektovali sa ďalšie rizikové faktory, ktoré by mohli spôsobiť ochorenie a zároveň by ovplyvňovali aj priebeh ochorenia parodontu. Na základe týchto definícií bol hodnotený stav prevažne početnými plakovými a hygienickými indexmi. Pacienti na základe týchto vyšetrení dostávali informácie, že ak si budú lepšie čistiť zuby, tak budú mať zdravé zuby aj parodont. To však neplatilo pre približne 20% pacientov, u ktorých pri vynikajúcej hygiene bez nánosov plaku a zubného kameňa je viditeľná rezorbovaná alveolárna kosť na rtg snímke. Vyšetrené plakové indexy mali hodnotu nula čo znamenalo podľa indexu CPITN „nie je potrebná liečba". Početné štúdie dokázali, že zmeny na parodonte však nespôsobuje iba plak, zlá hygiena, ale mnohé iné rizikové faktory, ku ktorým patrí vrodená štruktúra tkanív, reakcia imunitného systému a genetická predispozícia pacienta. Tieto faktory označujeme ako neovplyvniteľné, to znamená, že liečbou sa nedajú zmeniť. Rozdeľujeme ich na lokálne a celkové rizikovú faktory. Lokálne zmeny štruktúr tkanív v dnešnej dobe vieme čiastočne meniť prevažne chirurgickou liečbou použitím rôznych metód.